ПОРІВНЯЛЬНА ТАБЛИЦЯ        
до проекту Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України
 щодо підвищення рівня корпоративного управління в акціонерних товариствах»

Зміст норм чинного законодавства	Зміст норм запропонованого проекту акта	
Цивільний кодекс України	
Стаття 586. Користування та розпоряджання предметом застави
1. Заставодавець має право користуватися предметом застави відповідно до його призначення, у тому числі здобувати з нього плоди та доходи, якщо інше не встановлено договором і якщо це випливає із суті застави. 
2. Заставодавець має право відчужувати предмет застави, передавати його в користування іншій особі або іншим чином розпоряджатися ним лише за згодою заставодержателя, якщо інше не встановлено договором. 	Стаття 586. Користування та розпоряджання предметом застави

1. Заставодавець має право користуватися предметом застави відповідно до його призначення, у тому числі здобувати з нього плоди та доходи, якщо інше не встановлено договором і якщо це випливає із суті застави. 
2. Заставодавець має право відчужувати предмет застави, передавати його в користування іншій особі або іншим чином розпоряджатися ним лише за згодою заставодержателя, якщо інше не встановлено договором або законом.	
Закон України «Про заставу»	
Стаття 17. Право розпорядження заставленим майном 
Заставодавець зберігає право розпорядження заставленим майном, якщо інше не передбачено законом чи договором. 
Заставодавець може відчужувати заставлене майно тільки за згодою заставодержателя.	Стаття 17. Право розпорядження заставленим майном 
Заставодавець зберігає право розпорядження заставленим майном, якщо інше не передбачено законом чи договором. 
Заставодавець може відчужувати заставлене майно тільки за згодою заставодержателя, якщо інше не встановлено договором або законом. 	
Закон України «Про нотаріат»	
Стаття 34. Нотаріальні дії, що вчиняють нотаріуси 
Нотаріуси вчиняють такі нотаріальні дії: 
1) посвідчують правочини (договори, заповіти, довіреності тощо); 
2) вживають заходів щодо охорони спадкового майна; 
3) видають свідоцтва про право на спадщину; 
4) видають свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя в разі смерті одного з подружжя; 
5) видають свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів); 
6) видають свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів), якщо прилюдні торги (аукціони) не відбулися; 
7) провадять опис майна фізичної особи, яка визнана безвісно відсутньою або місце перебування якої невідоме; 
8) видають дублікати нотаріальних документів, що зберігаються у справах нотаріуса; 
9) накладають заборону щодо відчуження нерухомого майна (майнових прав на нерухоме майно), що підлягає державній реєстрації;

10) засвідчують вірність копій (фотокопій) документів і виписок з них;
…	Стаття 34. Нотаріальні дії, що вчиняють нотаріуси 
Нотаріуси вчиняють такі нотаріальні дії: 
1) посвідчують правочини (договори, заповіти, довіреності тощо); 
2) вживають заходів щодо охорони спадкового майна; 
3) видають свідоцтва про право на спадщину; 
4) видають свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя в разі смерті одного з подружжя; 
5) видають свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів); 
6) видають свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів), якщо прилюдні торги (аукціони) не відбулися; 
7) провадять опис майна фізичної особи, яка визнана безвісно відсутньою або місце перебування якої невідоме; 
8) видають дублікати нотаріальних документів, що зберігаються у справах нотаріуса; 
9) накладають заборону щодо відчуження нерухомого майна (майнових прав на нерухоме майно), що підлягає державній реєстрації;
9-1) накладають заборону щодо відчуження грошових сум, які внесені в депозит відповідно до Закону України «Про акціонерні товариства»;
10) засвідчують вірність копій (фотокопій) документів і виписок з них;
…	
Стаття 85. Прийняття в депозит грошових сум і цінних паперів 
Нотаріус у передбачених законодавством України випадках приймає від боржника в депозит грошові суми і цінні папери для передачі їх кредитору. 
Про надходження грошових сум і цінних паперів нотаріус повідомляє кредитора і на його вимогу видає йому грошові суми і цінні папери. 
Прийняття нотаріусом грошових сум і цінних паперів провадиться за місцем виконання зобов'язання.
	Стаття 85. Прийняття в депозит грошових сум і цінних паперів 
У передбачених законодавством України випадках державна нотаріальна контора або приватний нотаріус приймає від боржника в депозит грошові суми і цінні папери для передачі їх кредитору, а в установлених Законом України “Про акціонерні товариства” випадках приймає в депозит грошові суми та накладає заборону на їх відчуження.
Про надходження грошових сум і цінних паперів державна нотаріальна контора або приватний нотаріус повідомляє кредитору і на його вимогу видає йому грошові суми і цінні папери. 
Прийняття державною нотаріальною конторою або приватним нотаріусом грошових сум і цінних паперів провадиться за місцем виконання зобов’язання.

Закон України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень»	
	Стаття 16-1. Пріоритет обтяжень, що виникли внаслідок обов’язкового продажу акцій акціонерами на вимогу акціонера — власника 95 і більше відсотків акцій акціонерного товариства 
Публічна безвідклична вимога про придбання акцій акціонером — власником 95  і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства має вищий пріоритет. У разі наявності встановленого за договором обтяження акцій товариства, що належать іншим акціонерам, зазначене обтяження не впливає на право акціонера — власника 95  і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства придбати акції такого товариства, що належать його акціонерам.
У такому разі акціонер — власник 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства вносить у депозит державної нотаріальної контори або у приватного нотаріуса, зазначеного у публічній безвідкличній вимозі про придбання акцій, грошові суми, що належатимуть акціонерам у результаті придбання в них акцій. При цьому державна нотаріальна контора або приватний нотаріус накладає заборону на відчуження таких грошових сум відповідно до умов договору, згідно з яким було встановлено обтяження на акції, які були викуплені.                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                               	
Закон України «Про акціонерні товариства»	
Стаття 8. Визначення ринкової вартості майна 
1. Ринкова вартість майна у разі його оцінки відповідно до цього Закону, інших актів законодавства або статуту акціонерного товариства визначається на засадах незалежної оцінки, проведеної відповідно до законодавства про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність. 
Рішення про залучення суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання приймається наглядовою радою товариства (у процесі створення товариства - зборами засновників або засновником особисто у разі створення акціонерного товариства однією особою).
2. Ринкова вартість емісійних цінних паперів визначається: 
1) для емісійних цінних паперів, які не перебувають в обігу на фондових біржах, - як вартість цінних паперів, визначена відповідно до законодавства про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність; 
2) для емісійних цінних паперів, що перебувають в обігу на фондових біржах, - як вартість цінних паперів, визначена відповідно до законодавства про цінні папери та фондовий ринок.
	Стаття 8. Визначення ринкової вартості майна 
1. Ринкова вартість майна у разі його оцінки відповідно до цього Закону, інших актів законодавства або статуту акціонерного товариства визначається на засадах незалежної оцінки, проведеної відповідно до законодавства про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність. 
Рішення про залучення суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання приймається наглядовою радою товариства (у процесі створення товариства - зборами засновників або засновником особисто у разі створення акціонерного товариства однією особою).

2. Ринкова вартість емісійних цінних паперів визначається: 
1) для емісійних цінних паперів, які не перебувають в обігу на фондових біржах, - як вартість цінних паперів, визначена відповідно до законодавства про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність; 

2) для емісійних цінних паперів, що перебувають в обігу на фондових біржах, - як середній біржовий курс таких цінних паперів на відповідній фондовій біржі, розрахований за останні три місяці їх обігу, що передують дню, на який визначається ринкова вартість таких цінних паперів у порядку, встановленому Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку; 
  3) для емісійних цінних паперів, що перебувають в обігу на фондових біржах, у разі коли неможливо визначити ринкову вартість цінних паперів за останні три місяці їх обігу, що передують дню, на який визначається ринкова вартість таких цінних паперів, — як вартість цінних паперів станом на таку дату, визначену відповідно до законодавства про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність.
У разі коли цінні папери перебувають в обігу на двох і більше фондових біржах, а їх середній біржовий курс за останні три місяці обігу, що передують дню, на який визначається ринкова вартість таких цінних паперів, на різних біржах відрізняється, ринкова вартість цінних паперів розраховується наглядовою радою (або виконавчим органом товариства, якщо утворення наглядової ради не передбачено статутом товариства) в порядку, встановленому Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку.	
Стаття 33. Компетенція загальних зборів 
1. Загальні збори можуть вирішувати будь-які питання діяльності акціонерного товариства. 
2. До виключної компетенції загальних зборів належить: 
1) визначення основних напрямів діяльності акціонерного товариства; 
2) внесення змін до статуту товариства; 
3) прийняття рішення про анулювання викуплених акцій; 
4) прийняття рішення про зміну типу товариства; 
5) прийняття рішення про розміщення акцій; 
6) прийняття рішення про збільшення статутного капіталу товариства; 
7) прийняття рішення про зменшення статутного капіталу товариства; 
8) прийняття рішення про дроблення або консолідацію акцій; 
9) затвердження положень про загальні збори, наглядову раду, виконавчий орган та ревізійну комісію (ревізора) товариства, а також внесення змін до них; 
10) затвердження інших внутрішніх документів товариства, якщо це передбачено статутом товариства;
11) затвердження річного звіту товариства; 
12) розподіл прибутку і збитків товариства з урахуванням вимог, передбачених законом; 
 13) прийняття рішення про викуп товариством розміщених ним акцій, крім випадків обов'язкового викупу акцій, визначених статтею 68 цього Закону;

14) прийняття рішення про форму існування акцій; 
15) затвердження розміру річних дивідендів з урахуванням вимог, передбачених законом;
…	Стаття 33. Компетенція загальних зборів 
1. Загальні збори можуть вирішувати будь-які питання діяльності акціонерного товариства. 
2. До виключної компетенції загальних зборів належить: 
1) визначення основних напрямів діяльності акціонерного товариства; 
2) внесення змін до статуту товариства; 
3) прийняття рішення про анулювання викуплених акцій; 
4) прийняття рішення про зміну типу товариства; 
5) прийняття рішення про розміщення акцій; 
6) прийняття рішення про збільшення статутного капіталу товариства; 
7) прийняття рішення про зменшення статутного капіталу товариства; 
8) прийняття рішення про дроблення або консолідацію акцій; 
9) затвердження положень про загальні збори, наглядову раду, виконавчий орган та ревізійну комісію (ревізора) товариства, а також внесення змін до них; 
10) затвердження інших внутрішніх документів товариства, якщо це передбачено статутом товариства;
11) затвердження річного звіту товариства; 
12) розподіл прибутку і збитків товариства з урахуванням вимог, передбачених законом; 
 13) прийняття рішення про викуп товариством розміщених ним акцій, крім випадків обов'язкового викупу акцій, визначених статтею 68 цього Закону;
13-1) прийняття рішення про надання особі, яка стала власником 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства, за акціями якого розраховується біржовий курс у встановленому законодавством порядку, права застосувати процедуру, передбачену статтею 651 цього Закону;
14) прийняття рішення про форму існування акцій; 
15) затвердження розміру річних дивідендів з урахуванням вимог, передбачених законом;
…	
Стаття 42. Порядок прийняття рішень загальними зборами
1. Одна голосуюча акція надає акціонеру один голос для вирішення кожного з питань, винесених на голосування на загальних зборах акціонерного товариства, крім проведення кумулятивного голосування. 
…
5. Рішення загальних зборів з питань, передбачених пунктами 2 - 7, 23 частини другої статті 33 цього Закону, приймається більш як трьома чвертями голосів акціонерів, які зареєструвалися для участі у загальних зборах та є власниками голосуючих з відповідного питання акцій. Статутом приватного акціонерного товариства можуть бути передбачені інші питання, рішення щодо яких приймаються більш як трьома чвертями голосів акціонерів, які зареєструвалися для участі у загальних зборах та є власниками голосуючих з відповідного питання акцій, крім питань, визначених в абзаці другому частини третьої цієї статті.
….	Стаття 42. Порядок прийняття рішень загальними 
зборами
1. Одна голосуюча акція надає акціонеру один голос для вирішення кожного з питань, винесених на голосування на загальних зборах акціонерного товариства, крім проведення кумулятивного голосування. 
…
5. Рішення загальних зборів з питань, передбачених пунктами
2 - 7, 23 частини другої статті 33 цього Закону, приймається більш як трьома чвертями голосів акціонерів, які зареєструвалися для участі у загальних зборах та є власниками голосуючих з відповідного питання акцій. Статутом приватного акціонерного товариства можуть бути передбачені інші питання, рішення щодо яких приймаються більш як трьома чвертями голосів акціонерів, які зареєструвалися для участі у загальних зборах та є власниками голосуючих з відповідного питання акцій, крім питань, визначених в абзаці другому частини третьої цієї статті.
Рішення загальних зборів з питання, передбаченого пунктом 131 частини другої статті 33 цього Закону, приймається не менш як 95 відсотками загальної кількості голосів акціонерів. 
…	
Стаття 65. Придбання акцій товариства за наслідками придбання контрольного пакета акцій 
1. Особа (особи, що діють спільно), яка внаслідок придбання акцій товариства з урахуванням кількості акцій, які належать їй та її афілійованим особам, стала власником контрольного пакета акцій товариства, протягом 20 днів з дати придбання зобов'язана запропонувати всім акціонерам придбати у них прості акції товариства, крім випадків придбання контрольного пакета акцій у процесі приватизації. 

Зазначена особа (особи, що діють спільно) надсилає до товариства публічну безвідкличну пропозицію (оферту) для всіх акціонерів - власників простих акцій товариства про придбання акцій на адресу місцезнаходження товариства на ім'я наглядової ради або виконавчого органу (якщо утворення наглядової ради не передбачено статутом товариства) та повідомляє про це Національну комісію з цінних паперів та фондового ринку і кожну фондову біржу (біржі), на якій товариство пройшло процедуру лістингу. Наглядова рада (або виконавчий орган товариства, якщо утворення наглядової ради не передбачено статутом товариства) зобов'язана надіслати зазначену письмову пропозицію кожному акціонеру відповідно до переліку акціонерів товариства протягом 10 днів з моменту отримання відповідних документів від особи (осіб, що діють спільно), яка придбала контрольний пакет акцій товариства.

2. Пропозиція акціонерам про придбання належних їм акцій має містити дані про: 
1) особу (кожну з осіб, що діють спільно), яка придбала контрольний пакет акцій товариства, та її афілійованих осіб - прізвище (найменування), місце проживання (місцезнаходження), кількість, тип та/або клас акцій товариства, належних кожній із зазначених осіб; 

2) запропоновану ціну придбання акцій та порядок її визначення; 
3) строк, протягом якого акціонери можуть повідомити про прийняття пропозиції щодо придбання акцій відповідно до частини третьої цієї статті; 
4) порядок оплати акцій, що придбаваються. 
3. Строк, протягом якого акціонери можуть повідомити особу (осіб, що діють спільно), яка придбала контрольний пакет акцій, щодо прийняття пропозиції про придбання акцій, має становити від 30 до 120 днів з дати надходження пропозиції.

4. Ціна придбання акцій не може бути меншою за ринкову ціну, визначену відповідно до статті 8 цього Закону. 

5. Протягом 30 днів з дня закінчення зазначеного у пропозиції строку особа (особи, що діють спільно), яка придбала контрольний пакет акцій, повинна сплатити акціонерам, які прийняли пропозицію, вартість їхніх акцій виходячи із зазначеної у пропозиції ціни придбання, а акціонер, який прийняв пропозицію, повинен вчинити усі дії, необхідні для набуття особою (особами, що діють спільно), яка придбала контрольний пакет акцій, права власності на його акції.

6. Положення цієї статті не поширюються на особу (осіб, що діють спільно), яка вже є власником контрольного пакета акцій, з урахуванням кількості акцій, що належать їй та її афілійованим особам.	Стаття 65. Придбання акцій товариства за наслідками придбання контрольного пакета акцій 
1. Особа (особи, що діють спільно), яка внаслідок придбання акцій товариства з урахуванням кількості акцій, які належать їй та її афілійованим особам, стала (прямо або опосередковано) власником контрольного пакета акцій товариства у розмірі більше ніж 50 та менше ніж 75 відсотків або у розмірі більше ніж 75 відсотків простих акцій товариства, протягом 20 днів з дати придбання зобов’язана запропонувати всім акціонерам придбати у них прості акції товариства, крім випадків придбання контрольного пакета акцій у розмірі більше ніж 50 та менше ніж 75 відсотків або у розмірі більше ніж 75 відсотків простих акцій товариства у процесі приватизації.
Зазначена особа (особи, що діють спільно) надсилає до товариства публічну безвідкличну пропозицію (оферту) для всіх акціонерів - власників простих акцій товариства про придбання акцій на адресу місцезнаходження товариства на ім'я наглядової ради або виконавчого органу (якщо утворення наглядової ради не передбачено статутом товариства) та повідомляє про це Національну комісію з цінних паперів та фондового ринку і кожну фондову біржу (біржі), на якій товариство пройшло процедуру лістингу. Наглядова рада (або виконавчий орган товариства, якщо утворення наглядової ради не передбачено статутом товариства) зобов'язана надіслати зазначену письмову пропозицію кожному акціонеру відповідно до переліку акціонерів товариства протягом 10 днів з моменту отримання відповідних документів від особи (осіб, що діють спільно), яка придбала контрольний пакет акцій товариства у розмірі більше ніж 50 та менше ніж 75 відсотків або у розмірі більше ніж 75 відсотків простих акцій товариства.
2. Пропозиція акціонерам про придбання належних їм акцій має містити дані про: 
1) особу (кожну з осіб, що діють спільно), яка придбала контрольний пакет акцій товариства у розмірі більше ніж 50 та менше ніж 75 відсотків або у розмірі більше ніж 75 відсотків простих акцій товариства, та її афілійованих осіб - прізвище (найменування), місце проживання (місцезнаходження), кількість, тип та/або клас акцій товариства, належних кожній із зазначених осіб; 
2) запропоновану ціну придбання акцій та порядок її визначення; 
3) строк, протягом якого акціонери можуть повідомити про прийняття пропозиції щодо придбання акцій відповідно до частини третьої цієї статті; 
4) порядок оплати акцій, що придбаваються. 
3. Строк, протягом якого акціонери можуть повідомити особу (осіб, що діють спільно), яка придбала контрольний пакет акцій у розмірі більше ніж 50 та менше ніж 75 відсотків або у розмірі більше ніж 75 відсотків простих акцій товариства, щодо прийняття пропозиції про придбання акцій, має становити від 30 до 120 днів з дати надходження пропозиції.
4. Ціна придбання акцій повинна дорівнювати їх ринковій вартості, визначеній відповідно до статті 8 цього Закону. При цьому ціна придбання не може бути нижчою за:
номінальну вартість акцій;
найвищу ціну, за якою особа (особи, що діють спільно) придбавала акції цього товариства протягом шести місяців, що передують дню надіслання товариству публічної безвідкличної пропозиції (оферти) для всіх акціонерів — власників простих акцій товариства про придбання акцій.
Ринкова вартість акцій визначається станом на день, коли особа (особи, що діють спільно) вчинила правочин, у результаті виконання якого вона стала (прямо або опосередковано) власником контрольного пакета акцій товариства у розмірі більше ніж 50 та менше ніж 75 відсотків або у розмірі більше ніж 75 відсотків простих акцій товариства.
5. Протягом 30 днів з дня закінчення зазначеного у пропозиції строку особа (особи, що діють спільно), яка придбала контрольний пакет акцій у розмірі більше ніж 50 та менше ніж 75 відсотків або у розмірі більше ніж 75 відсотків простих акцій товариства, повинна сплатити акціонерам, які прийняли пропозицію, вартість їхніх акцій виходячи із зазначеної у пропозиції ціни придбання, а акціонер, який прийняв пропозицію, повинен вчинити усі дії, необхідні для набуття особою (особами, що діють спільно), яка придбала контрольний пакет акцій у розмірі більше ніж 50 та менше ніж 75 відсотків або у розмірі більше ніж 75 відсотків простих акцій товариства, права власності на його акції.
6. Положення цієї статті не поширюються на особу (осіб, що діють спільно), яка вже є власником контрольного пакета акцій у розмірі більше ніж 50 та менше ніж 75 відсотків або у розмірі більше ніж 75 відсотків простих акцій товариства, з урахуванням кількості акцій, що належать їй та її афілійованим особам.
7. Положення цієї статті не поширюються на осіб, які набули контрольний пакет акцій у розмірі більше ніж 75 відсотків простих акцій товариства внаслідок виконання такими особами зобов’язань щодо викупу акцій, які виникли у них за результатами придбання  контрольного пакета акцій у розмірі більше ніж 50 та менше ніж 75 відсотків простих акцій такого товариства.	
	Стаття 651. Обов’язковий продаж акцій акціонерами на вимогу акціонера — власника 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства
1. Загальні збори публічного акціонерного товариства, за акціями якого розраховується біржовий курс у встановленому законодавством порядку, мають право прийняти  рішення про надання акціонеру — власнику 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства права вимагати у всіх акціонерів продати належні їм акції товариства. У такому разі всі акціонери публічного акціонерного товариства зобов’язані продати належні їм акції акціонеру — власнику 95 і більше відсотків акцій.
Загальні збори можуть прийняти таке рішення тільки після  виконання  акціонером — власником 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства дій, передбачених статтею 65 цього Закону, та не раніше ніж через п’ять  місяців з дати опублікування інформації про набуття особою права власності на 95 і більше відсотків акцій товариства.
У рішенні загальних зборів про надання акціонеру — власнику 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства права вимагати у всіх акціонерів продати належні їм акції товариства повинна зазначатися ціна обов’язкового продажу акцій, визначена в порядку, встановленому цією статтею.  
2. Наглядова рада (або виконавчий орган товариства, якщо утворення наглядової ради не передбачено статутом товариства) не пізніше ніж за три дні до дати проведення загальних зборів затверджує ціну обов’язкового продажу акцій.
Ціна обов’язкового продажу акцій дорівнює їх ринковій вартості, визначеній відповідно до статті 8 цього Закону. При цьому ціна обов’язкового продажу акцій не може бути нижчою за:
номінальну вартість акцій;
найвищу ціну акції, за якою особа, яка  стала власником 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства, придбавала акції цього товариства протягом шести місяців, що передують дню опублікування інформації про набуття особою права власності на 95 і більше відсотків акцій товариства;
ціну, визначену відповідно до вимог абзацу третього частини четвертої статті 65 цього Закону, у разі, коли особа набула 95 і більше відсотків акцій товариства внаслідок виконання зобов’язання щодо пропозиції викупу акцій, яке виникло в акціонера, що став власником контрольного пакета акцій  товариства у розмірі більше ніж 50 та менше ніж 75 відсотків або у розмірі більше ніж 75 відсотків простих акцій товариства.
Ринкова вартість акцій визначається станом на день, що передує дню опублікування в установленому порядку повідомлення про скликання загальних зборів для прийняття рішення, передбаченого частиною першою цієї статті.
Оплата акцій, що викуповуються, здійснюється виключно у грошовій формі.
3. Акціонер — власник 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства протягом 10 робочих днів з дати проведення загальних зборів, на яких прийнято рішення, передбачене частиною першою цієї статті, має право надіслати до товариства публічну безвідкличну вимогу про придбання акцій у всіх власників акцій товариства.  Процедура придбання акцій у разі подання публічної безвідкличної вимоги про придбання акцій до товариства має проводитися  протягом 90 днів з дати подання до товариства такої вимоги.
Протягом 10 робочих днів після отримання товариством публічної безвідкличної вимоги про придбання акцій копія такої вимоги надсилається товариством до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку та Центрального депозитарію цінних паперів.
Після надходження від товариства копії публічної безвідкличної вимоги про придбання акцій Центральний депозитарій цінних паперів складає перелік акціонерів, які мають здійснити продаж належних їм акцій товариства, станом на дату обліку, визначену акціонером — власником 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства у публічній безвідкличній вимозі про придбання акцій, та надсилає перелік товариству.
Центральний депозитарій цінних паперів протягом трьох робочих днів з дати отримання від публічного акціонерного товариства копії публічної безвідкличної вимоги про придбання акцій надсилає її депозитарним установам, у яких відкрито рахунки у цінних паперах акціонерів, які мають здійснити продаж належних їм акцій товариства. Депозитарна установа після отримання копії публічної безвідкличної вимоги про придбання акцій протягом п’яти робочих днів надсилає її акціонерам, які мають здійснити продаж належних їм акцій товариства. Зазначені дії проводяться у спосіб, передбачений законодавством про депозитарну систему України.
У разі неможливості надіслання депозитарною установою копії публічної безвідкличної вимоги акціонерам, які мають здійснити продаж належних їм акцій, внаслідок обставин, що не залежать від неї, депозитарна установа повідомляє про це акціонеру — власнику 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства.
Публічна безвідклична вимога про придбання акцій також подається акціонером — власником 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства до депозитарної установи, у якій відкрито його рахунок у цінних паперах.
4. Публічна безвідклична вимога про придбання акцій розміщується товариством на власному веб-сайті та у загальнодоступній інформаційній базі даних Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про ринок цінних паперів протягом двох робочих днів після її отримання товариством.
Публічна безвідклична вимога про придбання акцій повинна містити дані про:
акціонера — власника 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства та його афілійованих осіб (прізвище (найменування), місце проживання (місцезнаходження) акціонера та його афілійованих осіб, контактні дані акціонера, кількість, тип та/або клас акцій товариства, належних акціонеру та кожній з афілійованих осіб);
ціну придбання акцій з посиланням на відповідне рішення наглядової ради (або виконавчого органу товариства, якщо утворення наглядової ради не передбачено статутом товариства), яким затверджена ціна обов’язкового продажу акцій товариства;
умови оплати акцій із зазначенням того, що акціонери можуть отримати грошові суми за викуплені у них акції у державній нотаріальній конторі або приватного нотаріуса;
державну нотаріальну контору або приватного нотаріуса, у депозит якого будуть внесені грошові суми за викуплені акції;
реквізити емітента акцій, які будуть придбаватися;
реквізити депозитарної установи, у якій відкрито рахунок у цінних паперах особи, яка стала власником 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства;
дату, на яку Центральним депозитарієм цінних паперів буде складатися перелік акціонерів та яка є датою надіслання до товариства акціонером — власником 95 і більше відсотків акцій такого товариства публічної безвідкличної вимоги про придбання акцій.
Публічна безвідклична вимога про придбання акцій підписується акціонером — власником 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства.
5. У разі наявності обмеження (обтяження) акцій публічного акціонерного товариства Центральний депозитарій цінних паперів у встановлених Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку порядку, строки та формі надає акціонеру — власнику 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства та товариству таку інформацію:
1) прізвище, ім’я та по батькові (найменування) акціонера, акції якого придбаваються та на які накладено обмеження (обтяження);
2) кількість акцій, які викуповуються та на які накладено обмеження (обтяження);
3) реквізити депозитарної установи, депонентом якої є акціонер, акції якого придбаваються та на які накладено обмеження (обтяження).
Зазначена інформація надається акціонером — власником 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства під час внесення державній нотаріальній конторі або приватному нотаріусу у депозит грошових сум за викуплені акції.
6. Центральний депозитарій цінних паперів забезпечує з дати отримання від публічного акціонерного товариства копії публічної безвідкличної вимоги про обов’язковий продаж акцій в порядку, визначеному Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку, встановлення обмеження, визначеного відповідно до законодавства про депозитарну систему України, на здійснення операцій з усіма акціями товариства, які будуть придбаватися.
Зазначене обмеження знімається Центральним депозитарієм цінних паперів, якщо акціонер — власник 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства протягом 90 календарних днів не надав документи, що підтверджують оплату акцій, які придбаваються.
7. Протягом п’яти робочих днів після отримання публічним акціонерним товариством від Центрального депозитарію цінних паперів переліку акціонерів товариство зобов’язане надіслати кожному акціонеру, акції якого придбаваються, засвідчену товариством копію публічної безвідкличної вимоги про придбання акцій.
Товариство протягом двох робочих днів після надіслання кожному акціонеру, акції якого придбаваються, засвідченої товариством копії публічної безвідкличної вимоги про придбання акцій повідомляє про це акціонеру — власнику 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства із зазначенням кількості акцій, що належать акціонерам і будуть придбаватися акціонером — власником 95 і більше відсотків акцій такого товариства.
У разі коли на акції товариства, які придбаваються, накладено обмеження (обтяження), встановлене за договором, копія публічної безвідкличної вимоги про придбання акцій також надсилається протягом п’яти робочих днів товариством особі, в інтересах якої встановлено обмеження (обтяження).
8. Акціонер — власник 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства через 10 робочих днів з дати надіслання товариством акціонерам публічної безвідкличної вимоги переказує грошові суми за акції, що викуповуються (крім коштів за акції, обмеження (обтяження) в обігу яких встановлено за рішенням, вироком, ухвалою, постановою суду, органу державної влади чи його посадової особи), у депозит державної нотаріальної контори або приватному нотаріусу, зазначеному у публічній безвідкличній вимозі про придбання акцій, та інформує про це Центральний депозитарій цінних паперів. Перерахування всього обсягу грошових сум у депозит державної нотаріальної контори або приватному нотаріусу є належним виконанням акціонером — власником 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства його зобов’язання щодо оплати акцій, що придбаваються.
Центральний депозитарій цінних паперів зобов’язаний протягом одного робочого дня з дати отримання інформації про перерахування у депозит державної нотаріальної контори або приватного нотаріуса грошових сум за акції, що викуповуються, надати державній нотаріальній конторі або приватному нотаріусу, зазначеному у публічній безвідкличній вимозі про придбання акцій, список осіб, у яких буде здійснено викуп, із зазначенням кількості акцій, які мають бути викуплені у кожної особи.
Зазначений список складається Центральним депозитарієм цінних паперів на підставі переліку акціонерів, які мають здійснити продаж належних їм акцій товариства, складеного відповідно до частини третьої  цієї статті.
9. Центральний депозитарій цінних паперів протягом трьох робочих днів після отримання інформації про перерахування у депозит державної нотаріальної контори або приватного нотаріуса грошових сум за акції, що викуповуються акціонером — власником 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства, забезпечує в порядку, встановленому Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку, списання прав на відповідні акції з рахунків їх власників (крім акцій, обмеження (обтяження) в обігу яких встановлено за рішенням, вироком, ухвалою, постановою суду, органу державної влади чи його посадової особи) на рахунок акціонера — власника 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства.
10. Придбання акцій акціонером — власником 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства та продаж цих акцій акціонерами не потребує участі торговця цінними паперами та отримання ліцензії на здійснення валютних операцій або інших дозволів та погоджень державних органів.
11. Наявність обмежень (обтяжень) в обігу акцій публічного акціонерного товариства, встановлених за договором, не може бути перешкодою для здійснення обов’язкового продажу таких акцій акціонеру — власнику 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства.
Публічна безвідклична вимога про придбання акцій акціонером — власником 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства має вищий пріоритет. У разі наявності встановленого за договором обмеження (обтяження) акцій товариства, що належать іншим акціонерам, такі обмеження (обтяження) не впливають на право акціонера — власника 95 і більше відсотків акцій придбати акції товариства, що належать іншим акціонерам товариства.
Державною нотаріальною конторою або приватним нотаріусом накладається заборона на відчуження грошових сум, отриманих від акціонера — власника 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства, відповідно до обмеження (обтяження) акцій товариства, встановленого за договором, на підставі таких документів, що надаються акціонером — власником 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства:
публічної безвідкличної вимоги про придбання акцій;
завірених депозитарною установою документів про вид обмеження (обтяження), яке накладено на акції, що викуповуються;
завіреної депозитарною установою інформації про прізвище, ім’я та по батькові (найменування) особи, в інтересах якої накладено обмеження (обтяження) на акції, що викуповуються.
Грошові суми, внесені у депозит державної нотаріальної контори або приватного нотаріуса як такі, що належать акціонеру, акції якого придбаваються акціонером — власником 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства та перебувають у заставі, використовуються для заміни предмета застави без згоди заставодержателя.
Накладена заборона на відчуження грошових сум, внесених у депозит державної нотаріальної контори або приватного нотаріуса, знімається відповідно до умов договору, згідно з яким було встановлено обмеження (обтяження) на акції, які були викуплені.
12. У разі наявності обмежень (обтяжень) в обігу акцій публічного акціонерного товариства, встановлених за рішенням, вироком, ухвалою, постановою суду, органу державної влади чи його посадової особи, акціонер — власник 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства протягом десяти робочих днів з дати зняття такого обмеження (обтяження) має надіслати до товариства повідомлення про свій намір придбати акції та необхідність визначення ринкової вартості акцій товариства.
13. Витрати публічного акціонерного товариства, пов’язані з виконанням вимог цієї статті, здійснюються за рахунок акціонера — власника 95 і більше відсотків акцій такого товариства.
14. У разі коли акціонер — власник 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства на загальних зборах проголосував за прийняття рішення про зміну типу товариства з публічного на приватне, такий акціонер має обов’язково провести дії, передбачені частинами першою – тринадцятою цієї статті.
15. Якщо після завершення передбаченої цією статтею процедури обов’язкового продажу акціонерами акцій на вимогу акціонера — власника 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства такий акціонер став власником 100 відсотків акцій товариства, він зобов’язаний протягом трьох місяців після завершення зазначеної процедури прийняти рішення про зміну типу товариства з публічного на приватне.	
Стаття 68. Обов'язковий викуп акціонерним товариством акцій на вимогу акціонерів 
1. Кожний акціонер - власник простих акцій товариства має право вимагати здійснення обов'язкового викупу акціонерним товариством належних йому голосуючих акцій, якщо він зареєструвався для участі у загальних зборах та голосував проти прийняття загальними зборами рішення про: 
1) злиття, приєднання, поділ, перетворення, виділ, зміну типу товариства; 
2) вчинення товариством значного правочину; 
3) зміну розміру статутного капіталу. 
	Стаття 68. Обов'язковий викуп акціонерним товариством акцій на вимогу акціонерів 
1. Кожний акціонер - власник простих акцій товариства має право вимагати здійснення обов'язкового викупу акціонерним товариством належних йому голосуючих акцій, якщо він зареєструвався для участі у загальних зборах та голосував проти прийняття загальними зборами рішення про: 
1) злиття, приєднання, поділ, перетворення, виділ, зміну типу товариства; 
2) вчинення товариством значного правочину; 
3) зміну розміру статутного капіталу. 
4) про надання акціонеру — власнику 95 і більше відсотків акцій публічного акціонерного товариства права скористатися процедурою, передбаченою статтею 651 цього Закону.	

Голова Комісії	Д. Тевелєв